D.4. Opatření na ochranu území před extrémními vodními stavy
Kapitola jako celek podává přehled o navrhovaných opatřeních, jimiž by měly být dosaženy cíle přijaté v kapitole D.2. Rozlišují se dvě základní skupiny opatření:
- základní opatření na ochranu území před povodněmi
- hájení současných nezastavěných míst vhodných k rozlivům povodní
- na vhodných místech zapojení údolních niv do snižování povodňových průtoků v městech a obcích - využívání institutu „území určená k řízenému rozlivu povodní“ kombinovaného s lokální protipovodňovou ochranou sídel
- na vhodných místech provádění revitalizací toků s cílem obnovy přirozeného vývoje koryta a přilehlých částí údolní nivy ve vymezeném prostoru
- odstranění kritických míst vytvářejících povodňové nebezpečí, zkapacitnění koryt vodních toků, zřízení hrází, vytváření umělých retencí apod.
- ostatní opatření na ochranu území před povodněmi (opatření organizační, doporučení na řešení komplexních pozemkových úprav, změny územních plánů, manipulačních řádů, opatření na úseku meteorologické a hydrologické služby, změny v hlásné službě, atd.)
Je třeba si uvědomit, že příprava a provádění potřebných opatření zejména z první skupiny je dlouhodobý proces vyžadující souhlas všech dotčených subjektů, zejména v otázce majetkoprávních vztahů. Některé problematické okruhy však dosud nejsou zákonně upraveny (např. náhrady škod).
Správné postupy v oblasti ochrany před povodněmi a negativním účinkem sucha
- Podporovat akumulační vodohospodářské funkce krajiny jako prevenci proti velkoplošným povodním prostřednictvím zvyšování retenční kapacity území a zpomalením odtoku vod z území, která je rovněž vhodným adaptačním opatřením proti suchu v případě budoucího nepříznivého vývoje klimatu.
- Při stanovení návrhového průtoku protipovodňových opatření vycházet z koncepčních dokumentů, týkajících se protipovodňové ochrany na území dotčených krajů a dále z hodnot doporučené zabezpečenosti ochrany podle pravděpodobnosti opakování povodňového nebezpečí takto:
- historická centra města, historická zástavba >= Q100
- souvislá zástavba, průmyslové areály >= Q50
- rozptýlená obytná a průmyslová zástavba a souvislá chatová zástavba >= Q20
- izolované objekty – individuální ochrana s přihlédnutím k počtu obyvatel zaplavovaného území, k hodnotě majetku a možné výši škod při povodni a k hloubce záplavy a rychlosti proudění v ní.
- Při zajištění ochrany lidských sídel proti povodním pomocí ochranných hrází se u nich doporučuje volit návrhový průtok na Q100, aby se minimalizovalo možné přelití hrází a jejich následné rozplavení, a tak se předcházelo nebezpečí vzniku povodňových škod na chráněném majetku, případně ohrožení lidských životů z povodňové vlny vzniklé rozplavením ochranných hrází.
- Navrhování preventivních opatření pro ochranu před povodněmi provádět na podkladě studií odtokových poměrů, ekologických charakteristik vodních toků a na základě rizikové a finanční analýzy posuzující náklady a užitky těchto opatření.
- V aktivní zóně záplavového území postupovat při povolování staveb v souladu s § 67 zákona o vodách č. 254/2001 Sb. Usilovat o odstranění všech stávající objektů existujících ke dni stanovení záplavového území vodoprávním úřadem z aktivní zóny záplavového území.
- V záplavovém území mimo aktivní zónu povolit realizaci nových staveb pouze v zastavěném území a s tím, že tyto stavby nesmí být podsklepené a přízemní podlaží bude vyvýšeno nad okolní terén. V záplavovém území zásadně neumísťovat rizikové objekty typu nemocnice, domovy důchodců či školní a předškolní zařízení. Takové rizikové objekty by také neměly být umisťovány bezprostředně za vysokými ochrannými hrázemi (h>2 m). V případě, že se takové objekty navrhují pod ochranou vysokých hrází, je nutné tuto skutečnost při jejich projektování zohlednit.
- Záplavová území, kde se dosud nenachází žádná zástavba, udržet bez staveb pro možnost rozlivu velkých vod a nepovolovat zde žádné nové stavební objekty vedoucí k postupné urbanizaci těchto prostorů.
- Zamezit dlouhodobému skladování odplavitelného materiálu v záplavovém území.
- Pokud jsou náklady na protipovodňová opatření srovnatelné nebo vyšší než hodnota ochráněného majetku, prosazovat raději možnost vykoupení veškerých nemovitostí v ohroženém území pro umožnění neškodného rozlivu velkých vod.
- Komunikace v záplavových územích realizovat buď v úrovni stávajícího terénu, nebo s dostatečně kapacitními inundačními mosty a propustky pro umožnění plynulého proudění vybřežených velkých vod.
- Inženýrské stavby nadzemní i podzemní vést v souběhu s vodním tokem minimálně 6 m a více od břehových hran vodních toků, u ohrázovaných toků alespoň 8 m a více od vzdušných pat hrází.
- Pomocí jednoduchých i komplexních pozemkových úprav přispívat ke zvyšování retenční schopnosti krajiny prostřednictvím vodohospodářsky a protierozně vhodných úprav struktury pozemků, například změnami kultur a způsobu hospodaření v ploše povodí, vytvářením retenčních prostor, zasakovacích pásů, příkopů a všech ostatních protierozních opatření.
- U staveb většího rozsahu, které výrazně změní zasakování a přirozený povrchový odtok dešťových vod, vyžadovat již ve stádiu územního plánování a projektové přípravy taková řešení, aby nedocházelo k negativnímu ovlivnění odtokových poměrů ve vodních tocích urychleným odtokem velkého množství dešťových vod, například budováním retenčních nádrží, zasakovacích příkopů a jiných vhodných opatření pro hospodaření s dešťovými vodami.
- Veškeré nezbytné stavby dopravní a technické infrastruktury v záplavových územích projektovat a provádět tak, aby jejich nepříznivý vliv na odtokové poměry byl co nejmenší.
- Nezbytná přemostění provádět prioritně kolmo na vodní toky, vzhledem k charakteru říční sítě v celé oblasti povodí Moravy vyžadovat vždy jedno mostní pole přes vlastní koryto vodních toků se založením opěr až za břehovými hranami a s převýšením spodní hrany nosné konstrukce minimálně 0,5 m nad úrovní stoleté vody. U beskydských toků vzhledem k jejich charakteru odtokových poměrů a průběhu povodní uplatňovat převýšení minimálně 1,0 m a více. Pokud vzhledem k místním poměrům není možno požadované převýšení nad stoletou vodou splnit, je nutno výškově situovat přemostění alespoň 0,5 m nad návrhový průtok koryta, u neupraveného koryta tak, aby v minimální míře vzdouvalo velké vody. Hydraulické výpočty hladin velkých vod v profilech mostů, včetně jejich ovlivnění těmito mosty se doporučují provádět pomocí ustáleného nerovnoměrného proudění, zejména u řek a potoků protékajících intravilány obcí a měst.
- Respektovat budoucí možnost negativních vlivů klimatických změn a s tím spojených změn četnosti výskytu a intenzity extrémních hydrologických jevů, tj. jak povodní, tak i období sucha, a tuto skutečnost zohlednit při rozdělení prostorů vodních nádrží a při návrzích funkčních objektů vodních děl.
V úvahu byly vzaty vodní toky se stanoveným záplavovým územím nebo zpracovaným podkladem pro jeho stanovení, vodní toky, jejichž povodí je větší než 30 km2, případně i další vodní toky, které určil správce povodí.
D.4.1. Kapacity koryt vodních toků
Průtoková kapacita v údolních nivách vodních toků a v jejich korytech je jedním z hlavních kriterií dostatečného zabezpečení každého prostoru před povodněmi. Nejschůdnější a většinou i nejefektivnější cestou ke zvýšení této kapacity je zvětšení průřezového profilu koryta toku, což v širším smyslu zahrnuje i výstavbu inundačních hrází podél území, která mají být ochráněna. V této souvislosti je třeba přehodnotit i současnou míru a účel ochrany zemědělské půdy ležící podél toků a zvažovat možnosti odsazení podélných hrází dále od břehové čáry pro získání zvýšené kapacity takto vzniklého složeného profilu.
Dalším účinným opatřením je zajištění dostatečně velkých retenčních prostorů, které mohou zploštit časový průběh povodňových průtoků a dočasně zadržet potřebné objemy vody. Přitom však dochází zpravidla k výraznějším zásahům do krajiny a celkové struktury území a taková opatření jsou většinou i nákladnější a vyžadují delší čas pro svoji realizaci. Blíže je o tom pojednáno v následujících kapitolách D.4.2 a D.4.3. Ostatní způsoby, jak dosáhnout požadovaného snížení průtoků vzhledem k protipovodňové zabezpečenosti, jsou doplňkového charakteru a zpravidla dlouhodobé povahy s výraznou závislostí na hospodářském využívání území a majetkové držbě v něm. Nejúčinnější je samozřejmě vhodná kombinace přístupů, vedoucí ke komplexnímu zlepšení ve všech fázích srážko-odtokového děje vedoucího ke vzniku povodně. Takový kombinovaný přístup je promítnut i do tohoto plánu, pokud pouhé zkapacitnění nevede k optimálnímu zajištění potřebné ochrany.
Po vyhodnocení současného stavu zabezpečenosti území proti povodním, po vyhodnocení rozsahu osídlení a počtu obyvatel, kteří jsou povodněmi ohrožováni, a po vyhodnocení kritických míst omezujících průtočnost koryt toků a údolních niv, je tedy navržena pro toky všech tří hlavních správců vodních toků sestava míst a úseků toků, kde by se mělo přistoupit ke zvýšení kapacity koryt toků proti dnešnímu stavu. Návrh opatření v podobě zkapacitnění koryt toků, resp. jejich ohrázování a stupeň protipovodňové ochrany vychází z dosud přijímaných a doporučovaných kriterií, jak to bylo uvedeno v kap. D.3.1. Vychází v jednotlivých případech i z výsledků hlubších analýz rizik, která z výskytu povodní při současné průtočnosti toků plynou, což bylo předmětem různých podrobných studijních prací. Podle dikce Plánu hlavních povodí ČR je návrh tvořen výčtem opatření, která jsou:
- jednak zařazena do programu 129 120 „Podpora prevence před povodněmi II“, etapa (2007 – 2012),
- mimo to jsou sem promítnuta i ostatní prioritní opatření povodňové prevence s prokazatelným efektem snížení rizika z povodní.
Při zvyšování kapacity koryt vodních toků je třeba věnovat zvýšenou pozornost tomu, aby v důsledku navržených opatření nedošlo k nadměrnému urychlení odtoku a tím ke zhoršení protipovodňové ochrany níže po toku. Ve většině řešených případů se narozdíl od dřívější praxe nenavrhují žádná souvislá ohrázování toků v dlouhých úsecích, která by mohla významněji urychlit odtok povodní. Převážně se naopak navrhuje pouze lokální ohrázování podél jednotlivých sídelních útvarů a mezi nimi se připouští volný rozliv vody, který způsobuje zpomalení odtoku. Obecně platí zásada, že je nutné nejprve provést opatření zpomalující odtok a následně teprve další opatření, která odtok urychlují. V některých případech je tento postup přímo podmínkou správného fungování jednotlivých opatření. To se týká např. opatření na spojené Bečvě, kde je nutné nejprve vybudovat retenční nádrž u Teplic a teprve potom přistoupit k výstavbě bočních ochranných hrází v obcích ležících podél toku. Výšky hrází jsou zde totiž vypočteny na podkladě transformovaných průtoků odpovídajících plánované suché nádrži. Pokud by byly hráze vybudovány v předstihu, nezajišťovaly by požadovanou ochranu a při případném přelití by hrozilo i jejich porušení. V jiných případech, kde návaznost jednotlivých opatření není takto zjevná a jednoznačně určena, je třeba zvážit optimální postup v rámci jejich předprojektové přípravy.
Přílohou této kapitoly jsou navržená opatření, která jsou zpracovaná do tzv. listů opatření, jejich popis je uveden v úvodním textu k listům opatření. V této kapitole nejsou zahrnuta opatření uvažovaná v jednotlivých prioritních oblastech, ta jsou uvedena zvlášť v kap. D.4.8. Pro informaci jsou tabelárně sumarizovány i veškeré další požadavky na zvýšení protipovodňové ochrany, které vznesli ostatní navrhovatelé (např. města a obce) a které jsou evidovány k datu 31.12.2008 - viz tab. TD.4.1b. Dále se odkazuje na podrobné krajské koncepce obsažené ve Studiích protipovodňové ochrany, které pořídily v r. 2007 jednotlivé krajské úřady a v nichž jsou navržena odpovídající opatření pro jednotlivé ohrožené obce. Zdrojem financování pro tato opatření budou zejména různé krajské grantové programy, jak je podrobněji specifikováno v úvodním textu k listům opatření. Přehled řešených obcí v rámci krajských koncepcí je patrný z mapové přílohy MD 4.1b resp. tabulky TD 4.1c.
Přílohy:
Tabulka TD 4.1a – Opatření na ochranu území před extrémními vodními stavy – opatření žadatelů
Tabulka TD 4.1b – Opatření na ochranu území před extrémními vodními stavy – záměry navrhovatelů
Tabulka TD 4.1c – Obce s navrženou protipovodňovou ochranou v rámci krajských studií
Mapa MD 4.1a – Opatření na zvýšení kapacity koryt vodních toků
Mapa MD 4.1b – Obce s navrženou protipovodňovou ochranou v rámci krajských studií
D.4.2. Záplavová území
Záplavová území jsou podle § 66, zákona č. 254/2001 Sb., administrativně určená území, která mohou být při výskytu povodně zaplavena vodou. Je to území přilehlé k vodnímu toku, které může být zaplaveno při povodních, a to při průtocích přesahujících kapacitu koryta toku. Vymezení záplavových území může pomoci předcházet a snižovat škody způsobené povodněmi. Cílem stanovení záplavových území je vytvoření územního limitu pro zástavbu v oblastech s nejvyšším ohrožením lidských životů a majetku. Záplavová území stanoví vyhlášením veřejné vyhlášky na návrh správce vodního toku příslušný vodoprávní úřad. Na rozdíl od předchozí právní úpravy je v současné době v naší legislativě zakotvena povinnost vodoprávního úřadu stanovit, na návrh správce vodního toku, záplavová území. Vodoprávní úřad může též příslušnému správci vodního toku uložit povinnost zpracovat a předložit mu návrh záplavového území jím spravovaného vodního toku nebo jeho úseku, pokud tato povinnost vyplývá z Plánu hlavních povodí ČR nebo z plánů oblastí povodí. Stanovení záplavových území následně ovlivňuje i tvorbu územních plánů obcí.
Novým pojmem zavedeným novým vodním zákonem je „aktivní zóna“. Jedná se o tu část zaplaveného území, kterou je při povodni odváděna rozhodující část povodňového průtoku. Podle § 67 zákona o vodách, který uvádí příslušná omezení platná ve stanovených záplavových územích a především pak v aktivních zónách, je v aktivních zónách vyloučena stavební činnost, kromě možnosti zde provádět vodní stavby a nezbytné stavby dopravní a technické infrastruktury. Mimo aktivní zónu může vodoprávní úřad stanovit v záplavovém území omezující podmínky. Takto postupuje i v případě, není-li aktivní zóna stanovena. Správce povodí u nich také navrhuje, aby v územích mimo aktivní zónu nebyly umisťovány stavby, jako jsou zdravotní zařízení, sociální ústavy, školní zařízení, veřejné stavby a objekty nakládající s nebezpečnými látkami. Ostatní stavby lze v těchto územích připustit pouze na riziko jejich majitelů. Obecně se výstavba v zátopových územích nedoporučuje, protože v případě ohrožení se zvyšují nároky na integrovaný záchranný systém.
Návrh záplavových území je náročný proces, který se řeší postupně, jeho význam a smysl je zvláště výrazný v těch úsecích toků, které vedou intravilány obcí nebo s těmito intravilány bezprostředně souvisí. Spolehlivost návrhu záplavových území je výraznější na větších tocích, kde inundace nabývají většího plošného rozsahu, problematičtěji se šetří na úzkých podhorských potocích o vysokém podélném sklonu a na bystřinách, kde povodně hrozí spíše výškovou a směrovou nestabilitou koryt, než plošnými rozlivy. Z tohoto důvodu se se stanovováním záplavových území začalo na větších tocích, vesměs těch, které spravuje Povodí Moravy, s.p.
Přehled vyhlášených a zpracovaných záplavových území udává tabulka TD 4.2 a mapa MD 4.2.
Přílohy:
Tabulka TD 4.2 – Úseky toků se stanovenými záplavovými územími
Mapa MD 4.2 – Stanovená záplavová území
D.4.3. Území určená k rozlivům povodní
Území určená k rozlivům povodní jsou institutem zavedeným § 68, zákona č. 254/2001 Sb., o vodách. Podle něj území tohoto druhu může po projednání s dotčenými úřady státní správy stanovit rozhodnutím vodoprávní úřad pro účely zmírnění účinků povodní. Tato opatření obecné povahy mají mj. omezit práva užívání pozemků v takto určeném území, vyloučit umísťování staveb, skládek ohrožujících jakost vody a vyloučit i přítomnost snadno odplavitelných předmětů. Za omezení užívání pozemků a staveb má náležet jejich vlastníkům náhrada. V případě potřeby může vodoprávní úřad podat ve veřejném zájmu návrh na vyvlastnění dotčených pozemků a staveb, případně může podat stavebnímu úřadu návrh na vyhlášení stavební uzávěry. Účelem těchto opatření je dosažení zvýšené retence vody v území za povodňových stavů a dosažení retardace odtoku vody z povodí.
Jedná se jen o krátkodobé zadržení vody během povodňových epizod narozdíl od toho, co se běžně rozumí pod pojmem „zadržení vody v krajině“, tedy dlouhodobého procesu, který je součástí koloběhu vody v přírodě a je důležitý hlavně z hlediska dosažení optimálního vodního režimu krajiny a zlepšení její schopnosti překonávání suchých období. Tato problematika je podrobněji řešena v kap. D.1.5.
Cílem výše uvedené právní úpravy bylo zprůchodnění procesu vymezování potřebných území k rozlivům povodní, aby se umožnilo běžné zemědělské a lesnické hospodaření v těchto územích. Jako nepřekonatelný problém se však ukázala otázka náhrad za škody, které vzniknou dotčeným osobám rozhodnutím povodňových orgánů o využití retenčního prostoru vymezeného území. Původní znění zákona s nejasným stanovením těchto náhrad způsobilo, že toto ustanovení dosud nebylo prakticky využíváno. Další problém spočíval v tom, že pokud nedošlo k dohodě s vlastníky nebo nebyly příznivé podmínky pro výměnu pozemku v rámci pozemkové úpravy, neexistoval žádný nástroj, kterým by bylo možné práva k pozemkům a stavbám pro účely ochrany před povodněmi ve veřejném zájmu omezit, přestože se v zákoně předpokládala možnost vyvlastnění. K použití institutu vyvlastnění ve veřejném zájmu však nebylo možné využít nový stavební zákon (č. 183/2006 Sb.), který výslovně nezahrnuje mezi účely vyvlastnění veřejně prospěšné stavby k protipovodňové ochraně.
Proto byla v loňském roce připravena tzv. „malá novela“ vodního zákona, která měla mj. vyřešit i současnou patovou situaci v této oblasti. Za omezení práv vlastníků v dotčeném území se navrhovaly dva druhy časově rozlišených náhrad:
- jednorázové náhrady za omezené využití pozemků a z toho plynoucí pravděpodobné snížení jejich tržní ceny
- náhrady za každou škodu, ke které v budoucnosti dojde zaplavením konkrétních pozemků při povodňových událostech.
V průběhu připomínkového řízení se však nepodařilo odstranit rozpory s Ministerstvem financí a návrh novely byl v srpnu 2007 legislativní radou vlády vrácen k přepracování. Upravené znění novely bylo potom schváleno vládou dne 9.1.2008 a od 1.6.2009 je platné jako zák. 181/2008. V novém znění je odlišně upraven způsob poskytování náhrad za škody nebo další újmy vzniklé řízeným rozlivem povodně v území. Podrobné řešení náhrady škod má být upraveno navazující vyhláškou, která ovšem doposud nebyla publikována. Existuje obava, že ani podle nové úpravy zákona nebude prosazení tohoto nového institutu do praktického použití nijak jednoduché.
K rozlivům povodní jsou v dnešní době určená jednak území podél neohrázovaných vodních toků velkých, středních, ale i menších tam, kde koryto přirozeným způsobem meandruje na lučních a polních pozemcích nebo v lužních lesích (např. Litovelské Pomoraví), kde je jeho břehová kapacita v rozmezí průtoků Q1 až Q5 a větší vody vybřežují většinou na oba břehy do úzkých či širokých inundačních území, většinou bez přilehlé zástavby.
Rovněž jsou určená k rozlivům většinou úzká území podél již ohrázovaných vodních toků tam, kde jsou vybudovány tzv. podélné ochranné hráze přisazené ke korytu, ale i odsazené od vlastního koryta. Rozlivy jsou tedy ohraničeny do určitého návrhového průtoku v průtočném profilu mezi stávajícími ochrannými hrázemi na obou březích, resp. od koryta vodního toku po ochrannou hráz na příslušném levém, či pravém břehu. Stupeň protipovodňové ochrany území za hrázemi je dán výškou ochranné hráze, tedy návrhovým průtokem, který byl zvolen pro vyprojektování dané ochranné hráze. V mnoha případech se předpokládalo, že původní hráze chrání zástavbu za nimi až na stoletý průtok. Po povodních 1997 však byly přepočítávány kapacity koryt a kapacity ohrázovaných průtočných profilů mezi hrázemi a rovněž došlo k přehodnocení hydrologických údajů a ke zvýšení hodnot kulminačních průtoků (N - letých průtoků), takže se zjistila menší ochrana okolní zástavby.
Pokud tedy po přijetí malé novely vodního zákona bude možné v praxi využívat institut území určených k řízeným rozlivům povodní, bude v oblasti povodí Moravy využíván dvěma hlavními způsoby:
- Využití prostoru mezihrází podél velkých toků k řízenému odlehčování povodňových průtoků. V současných relativně vysokých hrázích zajišťujících mnohdy nepřiměřeně vysokou ochranu zemědělským nebo lesním pozemkům se vybudují objekty, jimiž se bude prostor za hrázemi řízeně zaplavovat. Ohrožené intravilány obcí nebo důležitá infrastruktura požívající vyšší ochrany budou vybaveny samostatnými odsazenými hrázemi, ovšem v menším rozsahu než dosavadní ohrázování toku.
- Budování suchých nádrží (poldrů), a to buď jako protékaných, nebo bočních. Hráz poldru a jeho funkční objekty přitom budou vodohospodářskou stavbou, oblast možné zátopy pak bude územím určeným k řízenému rozlivu povodní.
V této kapitole rovněž nejsou zahrnuta opatření uvažovaná v jednotlivých prioritních oblastech, ta jsou uvedena zvlášť v kap. D.4.8.
Přílohy:
Tabulka TD 4.3 – Území určená k rozlivům povodní
D.4.4. Území chráněná před povodněmi
Při porovnání standardů míry ochrany před povodněmi uvedených v kap. D.3.1 se skutečností a s požadavky měst a obcí na zlepšení situace na tomto úseku (viz kap. D.1.7, resp. tabulku TD.1.7 a TD.4.1b), existuje v oblasti povodí Moravy celkem 364 míst a lokalit, kde povodňová ochrana není na dostatečné úrovni. Dojde-li v prvním plánovacím období (2010 – 2015) k realizaci opatření, jak se s nimi počítá v tomto plánu pro Program podpory prevence před povodněmi - II. etapu, případně pro etapu návaznou (do roku 2015), celkově by se měla ochrana intravilánů obcí výrazně zlepšit v 22 případech. Celkově návrh všech těchto opatření vychází z potřeb a naléhavosti, jak vyplynula z poslední doby, z toho jak bylo dokončeno odstraňování škod po předchozích povodních a jak se Program podpory prevence před povodněmi Ministerstva zemědělství podařil realizovat v předchozí etapě.
V prvním plánovacím období zatím nedojde k podstatnému zlepšení ochrany před povodněmi v prioritní oblasti „dolní Bečvy“. Do ní se zatím soustředí jen příprava navržených opatření, která bude časově značně náročná. U komplexu strukturálních protierozních a protipovodňových opatření, která budou rozsáhlejšího rázu, to bude rovněž vyžadovat přiměřeně delší dobu. Naopak ke zlepšení ochrany před povodněmi dojde již během prvního plánovacího období v území Olomouci, kde již byly realizovány některé stavby a výstavba zde bude dále pokračovat.
Celkový přehled, jak budou území chráněna před povodněmi k roku 2015, plyne z tab. TD 4.4.
Přílohy:
Tabulka TD 4.4 – Přehled o území chráněném před povodněmi k časovému horizontu roku 2015
Mapa MD 4.4 – Území chráněná před povodněmi
D.4.5.5. Opatření na ochranu před povodněmi v ploše povodí
Jedná se o úpravy v krajině zaměřené na zvýšení přirozené retenční a akumulační schopnosti celého území. Využívá se ověřených zásad ochrany a organizace povodí, tj. vytváření zasakovacích pásů, remízků, vhodného uspořádání cestní sítě, využití terénních depresí, změny kultur, způsobu obhospodařování apod. Zde je však nutné upozornit, že se nejedná o postačující řešení ochrany proti povodním, ale pouze o doplňková opatření, jimiž lze snížit velikost průtoků velkých povodní řádově o jednotky procent. Pro podporu realizace těchto opatření je nutné využívat stávající programy určené ke zlepšení stavu životního prostředí a jeho složek. Hlavním nástrojem v tom směru jsou především komplexní pozemkové úpravy, které se provádějí podle zákona č. 139/2002 Sb. Řízení komplexních pozemkových úprav přísluší pozemkovému úřadu a ten je podle zákona může zahájit vždy, požádají-li o ně vlastníci s celkově nadpoloviční výměrou zemědělské půdy v katastru, nebo je může zahájit z vlastního podnětu na základě posouzení důvodů, naléhavosti a účelnosti úprav. Posouzení musí být provedeno multikriteriálně (z hlediska degradace krajiny, potenciální erozní ohroženosti, možnosti ochrany povrchových a podzemních vod, atd.) a zpravidla ve vztazích širších, než je jen obvod pozemkových úprav.
Na základě výsledků analýzy provedené v kap. D.1.5 a po konfrontaci s výhledovými plány jednotlivých pozemkových úřadů by v prvním plánovacím období měla být příprava komplexních pozemkových úprav orientována zejména na následující dílčí povodí těchto vodních útvarů:
Tab. D.4.1 Povodí k posouzení z hlediska možnosti zahájení širších komplexních pozemkových úprav
![](obrazky/td_4_1.gif)
Přílohy:
Tabulka TD 4.5 – Přehled monitorovacích a prognózních profilů protipovodňového systému
Mapa MD 4.5 – Monitorovací a prognózní profily protipovodňového systému
D.4.6. Opatření ke splnění přijatých cílů ochrany před povodněmi
Přijatých cílů na úseku ochrany před povodněmi lze dosáhnout základními opatřeními, která obsahují široké spektrum možností. Podle výčtu opatření ve struktuře členění podle 4. části závazné části Plánu hlavních povodí ČR se jedná o tyto způsoby:
B.1 Opatření ke snížení odtoku vody z povodí
B.2 Výstavba suchých nádrží (poldrů) nad 50 tis. m3
B.3 Úpravu koryt vodních toků v zastavěných územích obcí přírodě blízkým způsobem
B.4 Zvyšování retenční schopnosti krajiny a omezování vzniku povodní přírodě blízkým způsobem
B.5 Ochrana proti erozi a omezování negativních důsledků povrchových odtoků vody
B.6 Protipovodňová opatření s retencí
B.7 Protipovodňová opatření podél vodních toků
B.8 Zvyšování bezpečnosti vodních děl
B.9 Studie odtokových poměrů a vymezování záplavových území
B.10 Obnova, odbahnění a rekonstrukce rybníků a výstavba vodních nádrží
B.11 Protipovodňová opatření realizovaná v rámci pozemkových úprav
B.12 Provádění preventivních protipovodňových opatření na drobných vodních tocích a v jejich povodích a protierozní opatření na lesních půdách, sanace nátrží, erozních rýh a hrazení, stabilizace strží na pozemcích určených k plnění funkcí lesa
B.13 Budování a modernizace informačních systémů předpovědní povodňové služby a hlásné služby
B.14 Podpora zpracování mapových podkladů o povodňovém nebezpečí a povodňovém riziku
Zákonem o vodách je stanoveno, že opatření na ochranu před povodněmi, která vymezí programy vycházející z PHP ČR, hradí stát (§ 86, odst. 1), opatření vycházející z plánů oblastí povodí hradí kraje (§ 86, odst. 2) a mimo to jednotlivé obce mohou činit opatření k přímé ochraně majetku na svém území, přičemž stát i kraj jim mohou na to přispět (§ 86, odst. 3). Plán hlavních povodí na ochranu před povodněmi neuložil ve své závazné části realizaci žádných konkrétních a výslovných opatření. Obecně však v závazné části stanovil pro jednotlivé prioritní oblasti (viz kap. D.4.8) vymezit návrh konkrétních protipovodňových opatření v hlavních povodích a věcně je zaměřit v souladu s cíli Operačního programu Životní prostředí a programu Rozvoje venkova na období 2007 až 2013 a v Programu prevence ochrany před povodněmi - II. etapa na období 2007 – 2012. Současně uložil do plánů oblastí povodí promítnout prioritní opatření povodňové prevence s prokazatelným efektem snížení rizika z povodní a k tomu stanovil strategii jejich financování s orientací na veřejné podpůrné zdroje, jako jsou Operační programy a Programy podpor.
Jako další vhodná opatření ke splnění přijatých cílů ochrany před povodněmi a současně také k zabezpečení poskytování vodohospodářských služeb /vycházející z Plánu hlavních povodí ČR - jeho úkolů 2.1.3. k) a 3.2.4. a jeho požadavků na zpracování plánů oblastí povodí 5.2. be) a 5.3. c)/ jsou v následující tabulce uvedena opatření potřebná k postupné obnově vodních děl v oblasti povodí Moravy.
Tab. D.4.2 Opatření potřebná k postupné obnově vodních děl
![](obrazky/td_4_2.gif)
Provedení uvedených opatření závisí na možnostech získání podpory ze vhodných dotačních programů jakým je například program 129 170 - Podpora zvyšování funkčnosti vodních děl.
D.4.7. Zabezpečenost užívání vod v období sucha
Podkladem pro tuto kapitolu je zjištěný bilanční stav dle D.1.8 a navržené cíle podle D.2.2. Zabezpečenost užívání vod je jednou z významných priorit politiky v oblasti vod a celého odvětví vodního hospodářství a jedním z hlavních cílů celkové prevence, jak předejít negativním důsledkům sucha. Vodohospodářská bilance pro současný i pro výhledový stav (rok 2015) vykazuje při zajištění nárokovaných odběrů v řadě bilančních profilů deficity minimálních zůstatkových průtoků. Jako rychlé operativní řešení k odstranění těchto nedostatků je možné uvažovat úpravu hospodaření s vodou na některých nádržích na přítocích Moravy (např. Karolinka na Stanovnici, Opatovice na Malé Hané, Slušovice na Dřevnici), kde zůstává v zásobním prostoru dostatek objemu ke kompenzaci zjištěných deficitů pod těmito nádržemi. U dalších nádrží (Nemilka na Nemilce, Bystřička na Bystřičce, Fryšták na Fryštáckém potoce, Ludkovice na Ludkovickém potoce) by bylo možné snížit vyhodnocené deficity stanovením proměnlivého režimu minimálních průtoků v toku.
K zásadnímu zlepšení by však bylo nutné zajistit nové akumulační prostory, nejlépe přímo na řece Moravě. Okolnost zřizování nových akumulačních prostor pro období prvních plánovacích cyklů však nepřipadá v úvahu. S potenciálními novými akumulacemi již uvažovaly plánovací nástroje předchozí doby a nebude možno se bez nich obejít ani nyní. Dřívější Státní vodohospodářský plán (z roku 1954), pozdější Směrný vodohospodářský plán (z roku 1975) a schválený seznam lokalit (z roku 1988) na území oblasti povodí Moravy a Dyje hájily až 124 lokalit, kde z hydrologického, morfologického a geologického hlediska by bylo možno takovéto akumulace potenciálně zřídit. Tento počet lokalit byl postupem času v návrzích podkladů pro Plán hlavních povodí (PHP) snižován, ale pro odpor části veřejnosti nebyla změna do PHP zařazena. Vybrané lokality se doporučuje hájit i nadále, aby vhodná území nebyla nevratně znehodnocena a následujícím generacím nebyla vzata možnost rozhodnout o jejich využití podle aktuálních podmínek a potřeb v budoucnosti. Jelikož se jedná o strategické rozhodnutí, není tato problematika řešena v Plánu oblasti povodí Moravy, ale samostatně, na celostátní úrovni v rámci připravovaných legislativních změn na úseku vodního hospodářství.
Podle PHP ČR (kap. 2.3.9.) má MZe (ve spolupráci s MŽP, kraji, správci povodí, krajskými úřady a dotčenými obcemi) nejpozději do doby schválení plánů oblastí povodí aktualizovat na principu předběžné opatrnosti stávající systém územní ochrany lokalit vhodných pro akumulaci povrchových vod v dlouhodobém výhledu, jako jednoho z adaptačních opatření na očekávané klimatické změny v příštích 50ti až 100 letech, které se mohou projevit zvýšenou extremitou výskytu suchých období a povodňových situací. Při přípravě seznamu lokalit bude přihlédnuto k socioekonomickým důsledkům územního hájení a projednání s dotčenými kraji a obcemi. Konkrétně (§ 28a zákona 181/2008 Sb.) má MZe ČR v dohodě s MŽP ČR pořídit „Generel území chráněných pro akumulaci povrchových vod“ a základní zásady využití těchto území. Generel bude podkladem pro návrh politiky územního rozvoje ČR.
Připravovaný Plán oblasti povodí Moravy a jeho následné aktualizace bude respektovat závěry, jež vláda ČR, příslušná její ministerstva a místně příslušné kraje na poli zásobování vodou pomocí Generelu území chráněných pro akumulaci povrchových vod učiní.
D.4.8. Opatření v prioritních oblastech
Plán hlavních povodí České republiky (PHP ČR) vymezuje tzv. prioritní oblasti, které byly určeny jako prioritní k řešení ochrany území před povodněmi z hlediska četnosti opakování povodní a míry ohrožení daných území. Závaznou částí PHP bylo uloženo pro jednotlivá hlavní povodí ČR - Labe, Moravy a Odry - zpracovat koncepci přírodě blízkých protipovodňových opatření ve vybraných prioritních oblastech (kap. 2.3.2 PHP) a vymezit na podkladě koncepčních studií návrh konkrétních opatření v jednotlivých prioritních oblastech (kap. 2.3.3 PHP).
Na základě uvedených požadavků byly pro jednotlivé prioritní oblasti zpracovány návrhy konkrétních protipovodňových opatření zahrnujících kombinaci technických opatření, přírodě blízkých opatření na vodních tocích a údolních nivách a plošných opatření v krajině pro zvýšení přirozené akumulace a retardace vody v území. Jedná se o následující typy opatření:
- protipovodňová technická opatření podél vodních toků (zvýšení průtočné kapacity vodních toků v intravilánech obcí a jejich stabilizace, výstavba a rekonstrukce ochranných hrází k lokální ochraně území, výstavba a rekonstrukce odlehčovacích koryt a štol, zvyšování průtočné kapacity jezů a mostů)
- protipovodňová technická opatření s retencí (zřizování nových retenčních prostorů na vodních tocích, rekonstrukce a úpravy objektů vodních nádrží s retenčním účinkem pro zvýšení míry ochrany území, výstavba a rekonstrukce stavebních objektů v územích určených k rozlivům povodní)
- opatření na tocích a údolních nivách přírodě blízkým způsobem (revitalizace nevhodně upravených vodních toků, přirozené rozlivy do údolních niv, suché nádrže, přírodě blízké úpravy koryt vodních toků v zastavěných územích obcí)
- přírodě blízká opatření v ploše povodí k optimalizaci vodního režimu krajiny, zvýšení její retenční schopnosti a k ochraně proti erozi (náprava nevhodných odvodnění a jiných zásahů negativně ovlivňujících vodní režim v krajině, snížení výskytu vlivů vodní eroze, omezování negativních důsledků povrchového odtoku vody – zasakovací pásy a průlehy, remízky, zatravnění údolnic, asanace drah soustředěného odtoku, erozních výmolů a strží, obnova retenčních prostor, terénní deprese, změny ve využívání zemědělské a lesní půdy, apod.)
Uvedené soubory opatření v prioritních oblastech byly navrženy s cílem dosáhnout při dodržení požadované úrovně ochrany před povodněmi také zlepšení hydromorfologického stavu vodních toků a navazujících údolních niv. Navržená opatření v krajině mají z hlediska ochrany před povodněmi význam ve zmírnění eroze a zvýšení míry zadržení vody v ploše povodí - lze jimi snížit velikost průtoků velkých povodní řádově v jednotkách procent. Program úprav v krajině bude realizován zejména prostřednictvím komplexních pozemkových úprav.
Dle požadavku Plánu hlavních povodí ČR jsou navržená opatření v prioritních oblastech věcně zaměřena v souladu s cíli Operačního programu životní prostředí, Programu rozvoje venkova a Programu podpory prevence před povodněmi - II. etapa. Zákonem o vodách je stanoveno, že opatření na ochranu před povodněmi, která jsou vymezena programy vycházejícími z PHP ČR, hradí stát (§ 86, odst.1).
D.4.8.1. Prioritní oblasti v hlavním povodí Moravy
a) Přírodě blízká protipovodňová opatření ve vybraných prioritních oblastech (dle kap. 2.3.2 PHP)
Plán hlavních povodí ČR stanovil zpracovat v hlavním povodí Moravy koncepce přírodě blízkých protipovodňových opatření v následujících vybraných prioritních oblastech:
- povodí Bečvy
- povodí Dyje
- povodí Svratky
Obr. 4.1 Vybrané prioritní oblasti pro přírodě blízká opatření v povodí Moravy a Dyje
![](obrazky/obr_4_1.gif)
Pro oblast povodí Moravy byla v působnosti Ministerstva životního prostředí zpracována následující koncepční studie:
Návrh strukturálního řešení protierozních a protipovodňových opatření v povodí Bečvy, která se kromě hlavního toku a jeho 2 zdrojnic věnuje i dvěma významným přítokům (Juhyně, Senice). Dokumentace, zpracovaná autorským kolektivem v čele s firmou EKOTOXA s.r.o., ŠINDLAR s.r.o., a VUT v Brně v září 2007, obsahuje část Návrhy protierozních a protipovodňových opatření v ploše povodí a část Vazba protipovodňové ochrany a hydromorfologického stavu vod. Výstupem první části je komplexní návrh opatření v řešené ploše povodí, vč. odhadu nákladů na realizaci opatření a hodnocení jejich účinnosti jak z pohledu přívalových, tak regionálních srážek. Jsou navrhována opatření organizační (delimitace kultur, protierozní osevní postupy, střídání plodin), agrotechnická (protierozní agrotechnologie na orné půdě a speciálních kulturách) a biotechnická (protierozní meze, průlehy, hrázky, stabilizace drah soustředěného odtoku). Výstupem druhé části jsou návrhy šesti typů přírodě blízkých protipovodňových opatření - v podstatě revitalizačních opatření na vodních tocích a v údolních nivách, tabelární přehledy hodnocení současného a návrhového hydromorfologického stavu vodních toků a niv a stanovení odhadů nákladů na realizaci navrhovaných opatření.
V návaznosti na výše uvedenou koncepční studii zpracovanou v rámci prioritní oblasti povodí Bečvy byly připraveny firmou ŠINDLAR s.r.o. karty opatření „Vytvoření přírodě blízkého nového koryta vodního toku v rámci údolní nivy“ pro vybrané úseky na tokcích Bečva (km 42,063 – 54,981, Juhyně (km 0,000 – 8,396) a Senice (km 10,130 – 14,245).
V rámci Plánu oblasti povodí Moravy byl dále zpracován list opatření MO130130 pro přírodě blízká protipovodňová opatření a obnovu přirozené hydromorfologie a retenční kapacity toku a nivy pro vodní tok Juhyně v km (0,000 – 8,400). Předpokládá se, že dané opatření bude spolufinancováno ze zdrojů OPŽP. O financování studie proveditelnosti na tento úsek Juhyně (I. etapa) bylo požádáno v r. 2008.
b) Návrhy konkrétních protipovodňových opatření v jednotlivých prioritních oblastech (dle kap. 2.3.3 PHP)
Plán hlavních povodí ČR stanovil vymezit v hlavním povodí Moravy v působnosti Ministerstva zemědělství a Ministerstva životního prostředí návrhy konkrétních protipovodňových opatření v jednotlivých prioritních oblastech:
- Protipovodňová opatření v území Olomouce
- Protipovodňová opatření v území Litovle
- Protipovodňová opatření v území Uherského Hradiště a Starého Města
- Komplex protipovodňových opatření na dolní Bečvě a soutoku s Moravou
- Rekonstrukce suchých nádrží (poldrů) a řízených inundací pod vodním dílem Nové Mlýny
- Zvýšení retence na soutoku Moravy a Dyje
- Řízená inundace v území Kroměříže
- Řízená inundace v území Mohelnické brázdy
- Protipovodňová opatření v povodí Svratky po soutok se Svitavou
Obr. 4.2 Jednotlivé prioritní oblasti v povodí Moravy a Dyje
![](obrazky/obr_4_2.gif)
Povodí Moravy, s.p., podal návrh na vymezení prioritních oblastí na hlavních tocích ve své správě – Moravě a Dyji, na kterých se nejvíce projevily ničivé účinky povodní z posledních let. Odstraněním způsobených škod a realizací preventivně navrhovaných opatření v prioritních oblastech by měly být poměry na uvedených tocích optimalizovány. Navrhovaná opatření jsou výběrem z koncepčních podkladů zpracovaných Povodím Moravy, s.p. (viz aktualizovaný Generel PPO v povodí Moravy z roku 1998), dále studiemi ochrany před povodněmi zpracovanými v gesci příslušných krajů, případně opatřeními, která navrhly jednotlivé obce jako ohlas na výsledky zpracovaných studií.
V rámci oblasti povodí Moravy byly vypracovány následující návrhy konkrétních PPO ve výše uvedených prioritních oblastech. Oblasti PO č. 5, 6 a 9 jsou součástí Plánu oblasti povodí Dyje.
D.4.8.2. PO1 - Protipovodňová opatření v území Olomouce
Prioritní oblast je vymezena především vodním útvarem s pracovním číslem M056, charakterizovaným páteřním tokem Moravy. Tento útvar je v průběhu povodní ovlivňován jednak vodními stavy na říční sítí v horní části povodí, ale i poměry ve vodních útvarech bezprostředně navazujících, s pracovními čísly M044 (Mlýnský potok), M045 (Benkovský potok), M048 a M049 (Sitka) a M050 (Oskava).
Návrhy opatření jsou seskupeny podle svého působení při průchodu povodní do čtyř hlavních návrhů akcí (A, B, C, D). Akce A, B a D přímo ovlivňují povodňový stav města Olomouce, akce C se podílejí na bezproblémovém odvedení velkých vod z Olomouce.
A. Ochrana města Olomouce
Návrh opatření bude v následujícím období realizován prostřednictvím akcí, které vyplynuly z koncepčních podkladů a které jsou pokračováním akcí rozestavěných nebo již realizovaných. Návrhy ve svém komplexu představují zvýšení ochrany Olomouce na Q = 650 m3.s-1, tj. až na Q400. V této fázi jde o zkapacitnění koryta Moravy jeho prohloubením, zbouráním opěrných zdí v prostoru zástavby a změna na profil s nižšími zdmi pojezdnými bermami a zvýšení stávajících ochranných hrází případně zvýšení možností inundace povodňových průtoků v prostorách k tomu určených. Akce zahrnují i zkapacitnění mostů (zvýšení úrovně mostovek), na něž nutně navazují rekonstrukce inženýrských sítí.
Náklady na tato opatření v intravilánu krajského města se pohybují ve výši až 1 385 mil. Kč.
B. Obnova retence údolní nivy v Litovelském Pomoraví
Jedná se o komplex staveb, které jsou již zařazeny do programu 129 120 a dalších, na ně navazujících, které by měly být specifikovány ve Studii odtokových poměrů v Litovelském Pomoraví. V tomto území je vybudován funkční systém hrázového systému, který je třeba s ohledem na zkušenosti z minulých povodní nově kapacitně posoudit a doplnit. V některých případech bude vhodné vytvořit i tzv. systém sekundárních hrází, které umožní zvýšit ochranu sídel (obcí) a zároveň zvětšit prostor pro řízené inundace. Problematika se týká např. obcí Chomoutov, Horka nad Moravou, Náklo, Příkazy, Skrbeň, atd.
Náklady na tato opatření se pohybují ve výši až 1 590 mil. Kč. Jen v Litovli, městě hustě protkaným říční sítí (náhony, dělení vody a odbočení), které je do této skupiny přiřazeno, činí náklady podle variant řešení až 1 200 mil. Kč.
C. Obnova retence údolní nivy Moravy pod Olomoucí
Aktivity v území pod Olomoucí by měly ochránit obce Grygov, Kožušany a Tážaly ochrannými hrázemi v celkové délce až 2 500 m a zároveň umožnit bezproblémovou inundaci povodňovým průtokům z Moravy a Týnečky (povodně by neměly vzdutím ohrožovat město Olomouc).
Náklady na tato opatření se pohybují ve výši přes 30,5 mil. Kč.
D. PPO obcí v prioritní oblasti 1
Pod tímto názvem je seskupena řada aktivit souvisejících s opatřeními proti povodním v jednotlivých obcích prioritní oblasti (Litovel, Mladeč, Pňovice, Svésedlice, Šternberk, Velký Týnec, atd.). Návrhy opatření spočívají zejména v úpravách objektů na přítocích (tj. ve vodních útvarech navazujících na páteřní tok), které ovlivňují průběh povodní (zkapacitnění mostků a lávek, rekonstrukce stavidel, pročištění vodních toků a náhonů, rekonstrukce jezů, osazení klapek na výustě odlehčení kanalizačních sítí, úpravy hrází (zvýšení, doplnění), případně zvětšení možnosti odlehčení povodňových průtoků (Pňovice).
Náklady na tato opatření se pohybují ve výši až 104,9 mil. Kč.
D.4.8.3. PO2 - Protipovodňová opatření v území Litovle
Prioritní oblast zahrnuje vodní útvary s pracovními čísly M035, M037, M038, M039, M041 a M043 související s povodím Třebůvky (včetně Jevíčky a Úsobrnského potoka) a také malou část M056, protože do oblasti přísluší i soutok Třebůvky s Moravou v Moravičanech. Návrhy opatření jsou seskupeny podle svého působení při průchodu povodní do dvou hlavních návrhů (A a C):
A. Obnova retence údolní nivy na soutoku Třebůvky s Moravou
Pod tímto názvem jsou seskupeny čtyři akce související s návrhy opatření na soutoku Třebůvky a Moravy v obci Moravičany zahrnující opatření na obou řekách. Jedná se vesměs o zabezpečení ochrany obce Moravičany ohrázováním včetně části obce Mitrovice (proti vodám z Moravy) a Doubravice (proti vodám z Třebůvky) a také o zvýšení retence údolní nivy. Tři z akcí jsou zařazeny do programu 129 120.
Náklady na tato opatření se pohybují ve výši kolem 112,2 mil. Kč.
C. PPO obcí v prioritní oblasti č. 2
Týká se obcí Bouzov a Blažovského potoka, Jevíčky ve Velkých Opatovicích a Třebůvky v Lošticích. Zahrnuje především úpravy na korytech jmenovaných toků - pročištění či rozšíření koryt, zvýšení ochrany pomocí zemních hrází nebo ve stísněných poměrech ochrannými betonovými zdmi a zídkami pro dosažení bezpečnostního převýšení nad hladinou Q100. Dále jsou v návrzích rekonstrukce objektů nebo návrhy vybudování několika menších záchytných prostorů.
Náklady na opatření, které jsou dosud stanoveny, se pohybují ve výši kolem 174 mil. Kč, na část akcí týkajících se přítoků Třebůvky dosud stanoveny nejsou.
D.4.8.4. PO3 - Protipovodňová opatření v území Uherského Hradiště a Starého Města
Vymezená prioritní oblast zahrnuje širokou nivu Moravy charakterizovanou částí vodního útvaru s pracovním číslem M156 v úseku mezi ústími Bobrovce a Dřevnice s vodními útvary M154 (tok Březnice) a M165 (Olšava). Do oblasti je ještě přiřazena část Moravního vodního útvaru č. M171. Celá niva Moravy v této oblasti byla zaplavena v průběhu povodní 1997 a vyžaduje řešení - optimalizaci návrhů ve prospěch ochrany sídel a zároveň řízenou inundaci. Návrhy opatření jsou seskupeny podle svého působení při průchodu povodní do dvou hlavních návrhů (A a B):
A. Obnova retence údolní nivy Moravy v úseku Nedakonice - Spytihněv
Do této skupiny jsou zařazeny akce související se zvýšením ochrany sídel na pravém břehu Moravy (Spytihněv, Huštěnovice, Staré Město, Uh. Hradiště), a zároveň uvolnění nivy pro řízení inundací. Ochrana obcí je řešena ohrázováním dotčených částí, případně přítoků Moravy tak, aby v důsledku zpětného vzdutí nedošlo k jejich zaplavení. Akce Morava, Uherské Hradiště, Staré Město - zvýšení kapacity koryta je zařazena do programu 129 120. Úpravy koryta Moravy jsou projektovány na stoletý průtok (v tomto úseku na Q100 = 820 m3.s-1). Zbytek akcí je připravován. Nad Uherským Hradištěm (v prostoru zaústění Březnice) se budou odlehčovat průtoky nad Q20 = 650 m3.s-1 do pravobřežního inundačního území, kde by při Q100 mělo protékat množství cca Qi = 170 m3.s-1. Obdobně se pak mají odlehčovat tyto hodnoty i pod Uherským Hradištěm (pod ČOV) do levobřežního inundačního území Kunovský les. Zpět do koryta Moravy by se tyto inundované vody měly opět vracet v prostoru zaústění Bobrovce do řeky Moravy nad Uherským Ostrohem.
Náklady na tato opatření převyšují částku 493,8 mil. Kč.
B. PPO obcí v prioritní oblasti 3
Zde jsou seskupeny aktivity na ochranu obcí ležících na přítocích Moravy. Jde o obce Bílovice a Březolupy na Březnici. Nad obcí Bílovice je v pravobřežní inundaci navržena stejnojmenná boční retenční nádrž s objemem 0,6 mil. m3, která má svou výškou a nutností výstavby boční hráze spíše charakter řízené inundace. Protipovodňovou ochranu Březolup lze zvýšit využitím inundačního území nad obcí v místě zaústění Hlubočského potoka. Město Napajedla ve spolupráci s průmyslovým podnikem Fatra připravuje dokumentaci s návrhem na ochranu západního břehu Moravy podél silnice na Žlutavu. Navrženo je ohrázování včetně nezbytné čerpací stanice, která bude přečerpávat vodu při zvýšení hladiny v Moravě. V Uh. Brodě je navrženo navýšení ohrázování Olšavy v intravilánu města, využít lze i levobřežní inundace Kunovský les pod Kunovice, pro odlehčení průtoků a snížení hladiny v Olšavě. Součástí návrhů opatření jsou i návrhy dalších obcí zpracované ve studiích proveditelnosti, např. na sanace průsaků LB hráze na k.ú. Mařatice a Jarošov.
Náklady na tato opatření se pohybují ve výši kolem 146,9 mil. Kč (některé akce však nemají dosud stanoveny náklady).
D.4.8.5. PO4 - Komplex protipovodňových opatření na dolní Bečvě a soutoku s Moravou
Povodí Bečvy je dle PHP ČR zařazeno mezi prioritní oblasti k řešení přírodě blízkých protipovodňových opatření. Předkládané návrhy na povodňovou ochranu v prioritní oblasti 4 jsou v souladu s návrhem priorit a opatření presentovaných ve studii MŽP „Projekt Bečva – vazba přírodě blízkých protipovodňových opatření a hydromorfologického stavu vod“ zpracované v 2007 Ing. Šindlarem.
Prioritní oblast je vymezena vodními útvary M094, M097 a M98 s páteřním tokem Bečva v délce 61,200 km od ústí do Moravy po soutok Rožnovské a Vsetínské Bečvy. Přiřazen je i VÚ M096 (Velička - pravostranný přítok) a na soutoku je součástí oblasti i část útvaru Moravy (M056), protože návrhy opatření na obou tocích plynule přecházejí a mnohdy je nejisté, zda se týkají Moravy či Bečvy. Návrhy opatření jsou seskupeny podle svého působení při průchodu povodní do čtyř hlavních návrhů (A až D):
A. Bečva, Teplice – suchá nádrž (poldr)
V lokalitě Teplice nad Bečvou se již od konce padesátých let připravovala výstavba velké údolní nádrže, jejíž návrh postupem času procházel různými vývojovými peripetiemi, jak se podle měnících se ekonomických podmínek měnilo zadání a požadavky na účely nádrže. Po roce 1989 byla tato koncepce zcela opuštěna a s výstavbou nádrže se prakticky přestalo počítat. Teprve po katastrofální povodni v 07/1997, která zasáhla většinu území Moravy, se začalo diskutovat o nutnosti zajistit na Bečvě umělé retenční prostory, které by byly schopny transformovat povodňové kulminace a zpožďovat odtoky Bečvy. Nejmenší ochranu z obcí ohrožených povodněmi na Bečvě má město Přerov, kde kromě zástavby v blízkosti řeky omezují kapacitu koryta Bečvy i dopravní stavby (železniční a silniční mosty). Návrhy opatření z generelu byly v průběhu minulých let upřesňovány a posuzovány i z pohledu realizovatelnosti. Jako výsledná byla zvolena varianta poldru v profilu Teplice, podle Studie „Pobečví“ s následujícími parametry:
- Výška zemní hráze nad základem 12,5 m
- Objem zemní hráze 1 500 mil. m3
- Max. retenční hladina 264 m n. m.
- Zatopená plocha při max. hladině 700 ha
- Retenční objem při max. hladině 38 mil. m3
Náklady na výstavbu poldru Teplice budou hrazeny z Programu prevence před povodněmi - II. etapa a jsou odhadnuty na 2 057,5 mil. Kč.
B. Obnova retence údolní nivy Bečvy (s nebo bez poldru)
Rozsah navrhovaných opatření u akcí, které se týkají obcí Zámrsky, Grymov, Hranic, Lipníku n. B., Oseku n. B., Týna n. B. a Ústí má obvykle dvě varianty a to opatření, která budou nutná v případě, že nebude vybudován poldr Teplice (jde vesměs o vybudování ochranných hrází za účelem uvolnění nivy a zároveň ochrany sídel) a opatření, která budou nezbytná i po výstavbě poldru Teplice. Např. opatření navržená na ochranu obce Grymov ztratí po výstavbě poldru opodstatnění.
Náklady na opatření bez poldu Teplice se pohybují ve výši až 867,5 mil. Kč
Náklady na opatření s poldrem Teplice jsou odhadovány ve výši cca 217,5 mil. Kč.
C. Ochrana obcí v nivě Bečvy a na přítocích (s nebo bez poldru)
I v této kategorii jsou do návrhu zařazeny obce, pro které je nutno vybudovat protipovodňovou ochranu. V případě Přerova, který je povodněmi ohrožen nejvíce, jsou opět navrženy dvě varianty řešení, protože se zde propaguje vliv poldru, ostatní obce již nejsou výrazněji ovlivněny zdržením povodní v poldru a vyžadují samostatnou ochranu. Týká se to i obcí ležících podél Libušky (levostranný přítok Bečvy). Protipovodňová ochrana spočívá vesměs v úpravách příčného profilu koryta Bečvy, v rekonstrukci objektů (mostky, stavidla, mobilní hrazení), doplnění ochranných hrází a souvisejících odvodňovacích příkopů, propustků a inundačních mostů.
Náklady na opatření bez poldru Teplice se pohybují ve výši cca 1 197,6 mil. Kč
Náklady na opatření s poldrem Teplice jsou odhadovány ve výši cca 601,4 mil. Kč.
D. Obnova retence údolní nivy Moravy na soutoku s Bečvou
Na území obcí na soutoku Bečvy s Moravou spočívají PPO převážně v návrzích na vybudování ochranných hrází, ale i rekonstrukcí hrázových objektů (stavidel, odvodňovacích příkopů, atd. Opatření se týkají obcí Tovačova a Věrovan a také Citova, který je ohrožován povodněmi z Morávky (vodami tekoucími z Bečvy od obce Troubky).
Náklady na tato opatření se pohybují ve výši až 73,4 mil. Kč.
D.4.8.6. PO6 - Zvýšení retence na soutoku Moravy a Dyje
Povodí Dyje je dle PHP ČR zařazeno mezi prioritní oblasti k řešení přírodě blízkých protipovodňových opatření. Předkládané návrhy na povodňovou ochranu v prioritní oblasti 5 jsou v souladu s návrhem priorit a opatření uvedených v koncepci „Návrh strukturálního řešení protierozních a protipovodňových opatření v povodí Dyje (po Jevišovku)“ - její části C „Projekt Dyje a Moravské Dyje - vazba přírodě blízkých protipovodňových opatření a hydromorfologického stavu vod“.
Prioritní oblast na soutoku Dyje s Moravou je vymezena především vodními útvary těchto toků ve výustní trati (pracovní čísla D126 a D130 a M174) a vodním útvarem s pracovním číslem D129 přislušejícímu k páteřnímu toku Kyjovky, rovněž ve výustní trati. Součástí této oblasti je území poldru Pohansko, známé také pod obecným názvem Soutok, které je schopno pojmout značný objem povodní, a které tím zčásti přispívá k ochraně Břeclavi, ale především přispívá ke zdržení povodně a ochraně území na Slovensku a v Rakousku.
Návrhy opatření jsou v prioritní oblasti 6 seskupeny podle svého působení při průchodu povodní do tří hlavních návrhů (A, B a C):
A. Poldr Pohansko (Soutok)
Poldr navazuje na soustavu poldrů z prioritní oblasti 5. Jeho základní funkcí je usměrnit a řídit postup povodní z Moravy a Dyje a postupně je pouštět mimo ČR. Poldr je tvořen soustavu hrází a součástí jsou i bezpečnostní přelivy a řada objektů určených pro manipulaci průtoku uvnitř poldru. V průběhu let došlo v některých místech ke snížení koruny hrází (přejíždění) a do budoucna je vhodné posoudit i možnosti zvýšení hrází a zvětšení objemu poldru.
Náklady na tato opatření se pohybují ve výši až 200 mil. Kč.
B. Obnova a zvýšení retence údolní nivy nad soutokem Moravy s Dyjí
V nivě nad Hodonínem (Rohatec) se uvažuje s napojením odstaveného ramene OR M 31. Navrhovaná řešení v nivě pod Hodonínem vycházejí z „Generelu protipovodňových opatření“ z roku 1998. Jedná se o:
- vybudování odlehčovacího přepadu v pravobřežní hrázi Moravy ve Škařinách v délce cca 250 m pro umožnění odlehčování průtoků Q = 90 až 120 m3.s-1 z pravobřežní inundace, včetně dořešení odvodu odlehčovaných vod v pravobřežní inundaci od navrhovaného odlehčovacího přepadu až po poldr v soutoku Moravy a Dyje;
- rozšíření kynety, vyčištění, případně zahloubení bermy koryta Moravy pod Hodonínem;
- prověření výškového uspořádání hrází na levém i pravém břehu Moravy, včetně pojízdné zpevněné koruny hráze živičným povrchem na slovenské hrázi. Při povodni v roce 2006 docházelo k přelévání hrází na pravém břehu;
- je nutné provést vyčištění celého úseku toku Teplý járek od výusti z EHO až po Kyjovku pro zvýšení účinnosti gravitačního odvodnění ze zahrázovaného území, včetně propustků a mostků. Proti zpětnému zaplavování z koryta Kyjovky je nutno na Járku vytvořit stavidlový objekt. Zvýšit kapacitu shybky pod odlehčovacím ramenem Kyjovky.
V Lanžhotě je navrhováno zvýšení kapacity omezovacího objektu na pravém břehu odlehčovacího ramene Kyjovky na celkový průtok cca Q = 25 až 30 m3.s-1 tak, aby se využila kapacita koryta Kyjovky co nejvíce pro odvádění i zvýšených průtoků v Kyjovce za současných povodňových stavů v řece Moravě, kdy vyústění odlehčovacího ramene Kyjovky do Staré Moravy (Městského ramene) bude zahrazeno vzpěrnými vraty. Celkové náklady na tato opatření dosud nejsou stanoveny.
C. Ochrana obcí v prioritní oblasti 6
Opatření na ochranu obcí se týkají především jihozápadní části Hodonína související s opatřeními na Městském rameni (Staré Moravě). Je třeba dokončit obvodová ochranná opatření podél levého i pravého břehu, kanalizační výusti bez ochrany proti zpětnému vzdutí je třeba doplnit zpětnými klapkami, stavítky, případně i s možností osazení ponorných mobilních čerpadel pro přečerpávání vnitřních vod do recipientu při zvýšených vodních stavech.
Za účelem ochrany obcí Prušánky, Dolní Bojanovice jsou navrhována opatření na Prušánce. Je nutné ji pročistit od vodních rostlin a od jemných nánosů jak v celém úseku přes obce, tak i v úseku níže po toku a případně zabránit růstu vodních rostlin zastíněním koryta pomocí vhodných druhů stromových porostů vysazených podél břehových hran. V rámci úprav odtokových poměrů a řešení protipovodňových opatření v obci Prušánky se doporučují 3 poldry přiléhající k toku. Pro zvýšení protipovodňové ochrany dolní části obce Prušánky a dalších obcí níže po toku se rovněž uvažuje o vybudování dvou záchytných nádrží (poldrů) na levobřežním přítoku do říčky Prušánky, tj. na Lučnici nad obcí Prušánky v lokalitě zvané Špice a výše proti toku v lokalitě zvané Louky. Celkový objem retenčního prostoru vychází předběžně cca 106 tis. m3. Celkové náklady na tato opatření dosud nejsou stanoveny.
D.4.8.7. PO7 - Řízené inundace v území Kroměříže
Prioritní oblast tvoří části vodních útvarů páteřního toku Moravy (pracovní čísla M109 a M136) a výustní trati vodních útvarů přítoků zahrnující páteřní toky Valové, Hané, Moštěnky a Rusavy (pracovní čísla M108, M122, M126, M133). Jedná se o území charakterizované jako široká niva, které bylo v roce 1997 postiženo dlouhotrvající povodní s rozsáhlými následky. Návrhy opatření jsou seskupeny podle svého působení při průchodu povodní do dvou hlavních návrhů (A a B):
A. Obnova retence údolní nivy Moravy v úseku Otrokovice - soutok Moravy s Bečvou
Do této skupiny návrhů jsou zařazeny akce podílející se na zvýšení retence v údolní nivě v daném úseku. Patří k nim návrhy na ochranu obcí Troubky, Lovosice, Uhřičice, Tovačov, Kojetín, Tlumačov, Chropyně, Kroměříž, Hulín, Kvasice. Opatření spočívají ve vybudování několika km ochranných hrází na ochranu vodárenských jezer pod soutokem Bečvy s Moravou, zásobujících město Přerov, až na Q100 a dílčích hrází na ochranu obcí včetně rekonstrukcí souvisejících objektů (vybudování inundačních mostů, uzávěrů výustí, stavidel).
Náklady na tato opatření se pohybují ve výši kolem 653,5 mil. Kč.
B. PPO obcí na přítocích Moravy
Tato opatření se týkají ještě ochrany z Moravy, ale převážně ochrany obcí před povodněmi z Moštěnky a také z Hané, Žlebůvky, Svodnice a Malé Bečvy. Patří k nim Bělov, Střížovice, Němčice nad Hanou, Vrchoslavice, Kyselovice, Břest, Žalkovice, Plešovec a k nim přibudou i návrhy opatření, které vzejdou ze závěrů Studie PPO Kroměřížska (část Bílany, dále obec Záříčí, Skaštice). Systém hrází lze zde koordinovat s výstavbou silničního obchvatu Kroměříže, který má dále navazovat na rychlostní komunikaci R49 do Zlína.
Náklady na tato opatření se pohybují ve výši kolem 220,8 mil. Kč.
D.4.8.8. PO8 - Řízené inundace v území Mohelnické brázdy
Prioritní oblast je vymezena vodními útvary M010 a M034 s páteřním tokem Morava a na ně navazujícími vodními útvary (M002, M006, M001, M013, M016, M020, M031, M032, a M033) s páteřními toky Krupá, Desná, Merta, Loučka, Mírovka a Rohelnice. Jde o území charakteristické vznikem povodní a je nutné zachytit co nejvíce povrchových vod právě v tomto území. Návrhy opatření jsou seskupeny podle svého působení při průchodu povodní do tří hlavních návrhů (A, B a C) sjednocujících řadu akcí s opatřeními na posílení retence v území i na ochranu obcí proti povodním:
A. Obnova retence údolní nivy Moravy v Mohelnické brázdě
Do této sjednocené skupiny akcí jsou zařazeny takové, které se podílejí na obnově a zvýšení retence v údolní nivě prioritní oblasti. Zvětšení ploch pro inundaci povodní bude dosaženo i snížením stávající ochrany vybudováním snížených bočních přelivů na stávajících hrázích a vybudováním dalších stovek metrů primárních hrází na dobudování stávajícího hrázového systému, ale i tzv. sekundárních hrází zabezpečujících bezprostřední ochranu obcí (např. Třeština, Stavenice, Bohuslavice - Dubicko, Leština – Vitošov, atd.). S těmito opatřeními souvisí i budování či rekonstrukce souvisejících objektů, např. inundačních mostů, stavidlových objektů, hrázových propustí, ale i úpravy objektů na řece Moravě, případně úpravy soutoků s odpovídajícími přítoky (Zvolský a Slavoňovský potok).
Náklady na tato opatření dosud stanovené se pohybují ve výši až 295,5 mil. Kč, ale značná část akcí náklady dosud stanoveny nemá.
B. Poldry
Vhodným doplněním pro zvýšení retence území je budování poldrů, které mohou zabezpečit přímou ochranu příslušné obce v případě lokálních povodní, ale také vhodně přispět ke zploštění povodňové vlny regionálního charakteru. V Mohelnické Brázdě je za tím účelem navržen poldr na ochranu Velkých Losin a v povodí nad obcí Hanušovice další poldry, které v souhrnu přispějí i ke zdržení povodní regionálního charakteru.
Náklady na poldr ve Velkých Losinách se pohybují ve výši až 300 mil. Kč, na další poldry nejsou náklady stanoveny.
C. Ochrana obcí v prioritní oblasti 8
Do této kategorie akcí jsou zahrnuty především akce související s ochranou proti povodním na řece Desné. Týkají se Vikýřovic, Dolních Studének, ale nejnákladnější jsou opatření pro město Šumperk a obec Rapotín. Opatření spočívají i v úpravách koryta Desné – předpokládá se např. náhrada pevných příčných staveb za vakové či jiné pohyblivé jezy, nebo velkorysejší ochrana vybudováním obtokového koryta. Varianty řešení je nutné upřesnit podrobnějšími studiemi. Jsou zde zařazeny i akce ve prospěch PPO obcí Bohdíkov, Buhutín, Chromeč (Raškovský potok, Morava), Lesnice (na Loučce) a Mírov (na Mírovce), kde jde o dokompletování ochrany obcí v Mohelnické brázdě.
Náklady na tato opatření se pohybují ve výši až 726,6 mil. Kč.
Přílohy:
Tabulka TD 4.8a – Opatření v prioritních oblastech
Tabulka TD 4.8b – Opatření v prioritní oblasti 1
Tabulka TD 4.8c – Opatření v prioritní oblasti 2
Tabulka TD 4.8d – Opatření v prioritní oblasti 3
Tabulka TD 4.8e – Opatření v prioritní oblasti 4
Tabulka TD 4.8f – Opatření v prioritní oblasti 6
Tabulka TD 4.8g – Opatření v prioritní oblasti 7
Tabulka TD 4.8h – Opatření v prioritní oblasti 8
Mapa MD 4.8 – Protipovodňová opatření v prioritních oblastech